Forskjell mellom versjoner av «Sommernatt (Kitty Kielland)»
(ref) |
|||
(6 mellomliggende revisjoner av 2 brukere er ikke vist) | |||
Linje 1: | Linje 1: | ||
− | ''Sommernatt'' er et figurativt landskapsbilde av [[Kitty Kielland]] <nowiki/>(1843-1914) fra 1886. Maleriet er inspirert av Dælivannet i Bærum og er blant de første bildene fra ny-romantikken. Det er malt med olje på lerret og er 100,5 x 135,5 cm | + | |
+ | [[Fil:Kiellandsommernatt.jpg|miniatyr|500x500px|Kitty Kielland, ''Sommernatt,'' 1886. Olje på lerret, 100,5 x 135,5 cm. Foto: Nasjonalmuseet.]] | ||
+ | |||
+ | ''Sommernatt'' er et figurativt landskapsbilde av [[Kitty Kielland]] <nowiki/>(1843-1914) fra 1886. Maleriet er inspirert av Dælivannet i Bærum og er blant de første bildene fra ny-romantikken. Det er malt med olje på lerret og er 100,5 x 135,5 cm. Bildet ble kjøpt av Nasjonalgalleriet i 1890 og tilhører Nasjonalmuseet, billedkunstsamlingene.<ref>Nasjonalmuseet - Samlingen, "Sommernatt".</ref> | ||
== Motiv == | == Motiv == | ||
− | ''Sommernatt'' avbilder en dam i marka med mye mørke grønntoner og hvitt. Fokuset i maleriet er på vannet med dets refleksjon av himmelen og vannliljene som hviler på det stille vannet, spredd utover som stjerner på en himmel. Helt i forgrunnen strekker det seg hårtynne gresstrå, som er malt med stor nøyaktighet. Bildet har en horisontal komposisjon, hvor kontrasten er slående mellom den mørke skogen og den hvite himmelen som også er reflektert i vannet. Bildets fargetoner er litt kalde. Bomulls-skyene på himmelen og i vannet er malt med myke toner av | + | ''Sommernatt'' avbilder en dam i marka med mye mørke grønntoner og hvitt. Fokuset i maleriet er på vannet med dets refleksjon av himmelen og vannliljene som hviler på det stille vannet, spredd utover som stjerner på en himmel. Helt i forgrunnen strekker det seg hårtynne gresstrå, som er malt med stor nøyaktighet. Bildet har en horisontal komposisjon, hvor kontrasten er slående mellom den mørke skogen og den hvite himmelen som også er reflektert i vannet. Bildets fargetoner er litt kalde. Bomulls-skyene på himmelen og i vannet er malt med myke toner av gult, lilla, grått og blått. |
Motivet er urørt natur, hvor man ved første øyekast ikke kan se tegn til menneskelig aktivitet. Når man ser nærmere på det får man derimot øye på et menneske i en liten robåt på vannet. Båten er ikke viet oppmerksomhet og er malt i de samme mørke grønntonene som naturen rundt, noe som får den til å gli inn i omgivelsene. Vannet er nesten helt stille, med bare noen antydninger til bevegelser på midten. Bakgrunnen består av myke åser i horisonten mot himmelen. Der de mørke grantrærne møter den lyse himmelen, blir kontrasten forsterket. Som en effekt av dette fremstår trærne som svarte og himmelen glødende hvit. Horisonten er plassert høyt i bildet og forgrunnen oppleves som veldig nær. Dette skaper en følelse av at man kan vandre rett inn i bildet, kanskje til og med vasse ned i vannet. Bildets fokus er på vannet, særlig rundt vannliljene og mesteparten av plassen i maleriet er dedikert til vannet. | Motivet er urørt natur, hvor man ved første øyekast ikke kan se tegn til menneskelig aktivitet. Når man ser nærmere på det får man derimot øye på et menneske i en liten robåt på vannet. Båten er ikke viet oppmerksomhet og er malt i de samme mørke grønntonene som naturen rundt, noe som får den til å gli inn i omgivelsene. Vannet er nesten helt stille, med bare noen antydninger til bevegelser på midten. Bakgrunnen består av myke åser i horisonten mot himmelen. Der de mørke grantrærne møter den lyse himmelen, blir kontrasten forsterket. Som en effekt av dette fremstår trærne som svarte og himmelen glødende hvit. Horisonten er plassert høyt i bildet og forgrunnen oppleves som veldig nær. Dette skaper en følelse av at man kan vandre rett inn i bildet, kanskje til og med vasse ned i vannet. Bildets fokus er på vannet, særlig rundt vannliljene og mesteparten av plassen i maleriet er dedikert til vannet. | ||
Linje 9: | Linje 12: | ||
== Ny-romantikken == | == Ny-romantikken == | ||
− | [[Kitty Kielland]] malte ''Sommernatt'' sommeren 1886. Den sommeren hadde hun sammen med [[Harriet Backer]], [[Eilif Peterssen]], [[Gerhard Munthe]], [[Werenskiold]] og [[Skredsvig]] et kunstnerkollektiv på Fleskum Gård i Bærum. Denne sommeren er kjent i norsk kunsthistorie som | + | [[Kitty Kielland]] malte ''Sommernatt'' sommeren 1886. Den sommeren hadde hun sammen med [[Harriet Backer]], [[Eilif Peterssen]], [[Gerhard Munthe]], [[Werenskiold]] og [[Skredsvig]] et kunstnerkollektiv på Fleskum Gård i Bærum. Denne sommeren er kjent i norsk kunsthistorie som Fleskum-sommeren. ''Sommernatt'' av [[Eilif Peterssen]] og [[Kitty Kielland]]<nowiki/>s ''Sommernatt'' bragte sammen starten på den norske ny-romantikken og stemningsmaleriet.<ref>Eitzen, ''Harriet Backer, Kitty Kielland og de-'', s. 6.</ref> Ny-romantikken ar et ledd i nasjonsbyggingen gjennom den naturalistiske stilen.<ref>Gudmundson, ''Lyset i torvmyren''.</ref> |
Det skandinaviske sommer-motivet til ''Sommernatt'' vekker gjenkjennelse gjennom den kjente østlandsnaturen og himmelen som knapt mørkner i løpet av natta i den norske midtsommeren. Bildet viser også den norske naturens trolske og hemmelighetsfulle side. Dermed vekker maleriet både en mystisk og en lokal nasjonalfølelse. Nasjonale referanser er også tilstede gjennom bildets mytiske dimensjon. Tjernets svarte og tilsynelatende bunnløse dyp, sammen med vannspeilets rolige og melankolske stemning skaper assosiasjoner til Nøkken. Her er det en ambivalens mellom tjernets forførende og fryktinngytende kraft. Vannspeilet her en gåtefull og hypnotiserende dragning og står som et bilde på forførelse, erotikk og død. Bildet fremstår også som skjørt og foranderlig. Det gir en følelse av at tiden er stanset. Maleriet har en psykologisering av naturen, der skogen og tjernet er fylt med en naturmystikk.<ref>Gudmundson, ''Kitty Kielland'', s. 68.</ref> Denne gjengivelsen av menneskelige følelser i naturen er karakteristisk for kunst fra romantikken og ny-romantikken. Stemningen og det poetiske blir gjengitt i naturen. Landskapet har en effekt på våre følelser. | Det skandinaviske sommer-motivet til ''Sommernatt'' vekker gjenkjennelse gjennom den kjente østlandsnaturen og himmelen som knapt mørkner i løpet av natta i den norske midtsommeren. Bildet viser også den norske naturens trolske og hemmelighetsfulle side. Dermed vekker maleriet både en mystisk og en lokal nasjonalfølelse. Nasjonale referanser er også tilstede gjennom bildets mytiske dimensjon. Tjernets svarte og tilsynelatende bunnløse dyp, sammen med vannspeilets rolige og melankolske stemning skaper assosiasjoner til Nøkken. Her er det en ambivalens mellom tjernets forførende og fryktinngytende kraft. Vannspeilet her en gåtefull og hypnotiserende dragning og står som et bilde på forførelse, erotikk og død. Bildet fremstår også som skjørt og foranderlig. Det gir en følelse av at tiden er stanset. Maleriet har en psykologisering av naturen, der skogen og tjernet er fylt med en naturmystikk.<ref>Gudmundson, ''Kitty Kielland'', s. 68.</ref> Denne gjengivelsen av menneskelige følelser i naturen er karakteristisk for kunst fra romantikken og ny-romantikken. Stemningen og det poetiske blir gjengitt i naturen. Landskapet har en effekt på våre følelser. | ||
− | |||
− | |||
− | Gudmundson, Inger L. M. (2018) "Lyset i torvmyren" ''Kunst Forum'': [ | + | |
+ | == Litteratur == | ||
+ | Eitzen, Nini (2000) ''"Harriet Backer, Kitty Kielland og de-": kvinnelige malere 1880-1910: sommerutstilling Galleri Balaklava, Gamle Fredrikstad 17. juni - 3. september 2000''. Oslo: Grev Wedels plass auksjoner. | ||
+ | |||
+ | Gudmundson, Inger L. M. (2018) "Lyset i torvmyren" ''Kunst Forum'': 5. november 2018. [http://kunstforum.as/2018/01/lyset-i-torvmyren/]. | ||
+ | |||
+ | Red. Gudmundson, Inger L. M. (2017) ''Kitty Kielland''. Stavanger: Stavanger kunstmuseum. | ||
+ | |||
+ | Nasjonalmuseet - Samlingen. "''Sommernatt.''": 5. november 2018. [http://samling.nasjonalmuseet.no/no/object/NG.M.00357]. | ||
+ | |||
+ | Terjesen, Marianne. (1999) ''Kitty Kielland : et portrett''. Oslo: Gyldendal. | ||
+ | |||
+ | === Referanser === | ||
[[Kategori:Nasjonalmuseet]] | [[Kategori:Nasjonalmuseet]] | ||
[[Kategori:Maleri]] | [[Kategori:Maleri]] | ||
[[Kategori:Alle wiki-kunstverk]] | [[Kategori:Alle wiki-kunstverk]] | ||
<references /> | <references /> |
Nåværende revisjon fra 8. nov. 2018 kl. 12:48
Sommernatt er et figurativt landskapsbilde av Kitty Kielland (1843-1914) fra 1886. Maleriet er inspirert av Dælivannet i Bærum og er blant de første bildene fra ny-romantikken. Det er malt med olje på lerret og er 100,5 x 135,5 cm. Bildet ble kjøpt av Nasjonalgalleriet i 1890 og tilhører Nasjonalmuseet, billedkunstsamlingene.[1]
Motiv
Sommernatt avbilder en dam i marka med mye mørke grønntoner og hvitt. Fokuset i maleriet er på vannet med dets refleksjon av himmelen og vannliljene som hviler på det stille vannet, spredd utover som stjerner på en himmel. Helt i forgrunnen strekker det seg hårtynne gresstrå, som er malt med stor nøyaktighet. Bildet har en horisontal komposisjon, hvor kontrasten er slående mellom den mørke skogen og den hvite himmelen som også er reflektert i vannet. Bildets fargetoner er litt kalde. Bomulls-skyene på himmelen og i vannet er malt med myke toner av gult, lilla, grått og blått.
Motivet er urørt natur, hvor man ved første øyekast ikke kan se tegn til menneskelig aktivitet. Når man ser nærmere på det får man derimot øye på et menneske i en liten robåt på vannet. Båten er ikke viet oppmerksomhet og er malt i de samme mørke grønntonene som naturen rundt, noe som får den til å gli inn i omgivelsene. Vannet er nesten helt stille, med bare noen antydninger til bevegelser på midten. Bakgrunnen består av myke åser i horisonten mot himmelen. Der de mørke grantrærne møter den lyse himmelen, blir kontrasten forsterket. Som en effekt av dette fremstår trærne som svarte og himmelen glødende hvit. Horisonten er plassert høyt i bildet og forgrunnen oppleves som veldig nær. Dette skaper en følelse av at man kan vandre rett inn i bildet, kanskje til og med vasse ned i vannet. Bildets fokus er på vannet, særlig rundt vannliljene og mesteparten av plassen i maleriet er dedikert til vannet.
Bildet skildrer skumring i et norsk landskap med en rolig stemning. Det er vindstille og kan virke som en stille, grå dag, men den mørke skogen røper at det er natt. Kontrasten mellom den mørke skogen og lyse himmelen fremstår som noe surrealistisk, men fascinerende. De forenklede formene som oppstår som et resultat av det spesielle lyset gjør det også nyskapende formalistisk.
Ny-romantikken
Kitty Kielland malte Sommernatt sommeren 1886. Den sommeren hadde hun sammen med Harriet Backer, Eilif Peterssen, Gerhard Munthe, Werenskiold og Skredsvig et kunstnerkollektiv på Fleskum Gård i Bærum. Denne sommeren er kjent i norsk kunsthistorie som Fleskum-sommeren. Sommernatt av Eilif Peterssen og Kitty Kiellands Sommernatt bragte sammen starten på den norske ny-romantikken og stemningsmaleriet.[2] Ny-romantikken ar et ledd i nasjonsbyggingen gjennom den naturalistiske stilen.[3]
Det skandinaviske sommer-motivet til Sommernatt vekker gjenkjennelse gjennom den kjente østlandsnaturen og himmelen som knapt mørkner i løpet av natta i den norske midtsommeren. Bildet viser også den norske naturens trolske og hemmelighetsfulle side. Dermed vekker maleriet både en mystisk og en lokal nasjonalfølelse. Nasjonale referanser er også tilstede gjennom bildets mytiske dimensjon. Tjernets svarte og tilsynelatende bunnløse dyp, sammen med vannspeilets rolige og melankolske stemning skaper assosiasjoner til Nøkken. Her er det en ambivalens mellom tjernets forførende og fryktinngytende kraft. Vannspeilet her en gåtefull og hypnotiserende dragning og står som et bilde på forførelse, erotikk og død. Bildet fremstår også som skjørt og foranderlig. Det gir en følelse av at tiden er stanset. Maleriet har en psykologisering av naturen, der skogen og tjernet er fylt med en naturmystikk.[4] Denne gjengivelsen av menneskelige følelser i naturen er karakteristisk for kunst fra romantikken og ny-romantikken. Stemningen og det poetiske blir gjengitt i naturen. Landskapet har en effekt på våre følelser.
Litteratur
Eitzen, Nini (2000) "Harriet Backer, Kitty Kielland og de-": kvinnelige malere 1880-1910: sommerutstilling Galleri Balaklava, Gamle Fredrikstad 17. juni - 3. september 2000. Oslo: Grev Wedels plass auksjoner.
Gudmundson, Inger L. M. (2018) "Lyset i torvmyren" Kunst Forum: 5. november 2018. [1].
Red. Gudmundson, Inger L. M. (2017) Kitty Kielland. Stavanger: Stavanger kunstmuseum.
Nasjonalmuseet - Samlingen. "Sommernatt.": 5. november 2018. [2].
Terjesen, Marianne. (1999) Kitty Kielland : et portrett. Oslo: Gyldendal.