Forskjell mellom versjoner av «Stockholm sett fra Klaravikstranden»
Linje 5: | Linje 5: | ||
==Kontekst== | ==Kontekst== | ||
− | Fearnley reflekterte på mange måter tiden han malte i, da han var svært inspirert av store kunstnere fra romantikken. Han var mye på reisefot, og fikk sjansen til å se landskap og natur i store deler av Europa. Dette skinner godt frem i kunsten hans, da den er realistisk, mangfoldig, frisk, virtuos og naturlig. Dette henger i tråd med den nye malerisjangeren som oppstod på 1700-tallet kalt prospekt- eller vedutemaleri. Et slikt maleri | + | Fearnley reflekterte på mange måter tiden han malte i, da han var svært inspirert av store kunstnere fra romantikken. Han var mye på reisefot, og fikk sjansen til å se landskap og natur i store deler av Europa. Dette skinner godt frem i kunsten hans, da den er realistisk, mangfoldig, frisk, virtuos og naturlig. Dette henger i tråd med den nye malerisjangeren som oppstod på 1700-tallet kalt prospekt- eller vedutemaleri. Et slikt maleri hadde som fokus på det topografiske; at landskapet som fremstilles skulle være skildret realistisk og nøyaktig. Vedutemaleri ble ofte brukt for å portrettere et spesifikt sted, og har sine tradisjoner i italienske kunstnere som Canaletto og Guardi. Fearnley var svært opptatt av vedutemaleri, en tradisjon som ofte ble dyrket av kunstakademiene ved København, Christiania og Stockholm. |
+ | |||
+ | Thomas Fearnley hadde sin grunnutdannelse i Stockholm, og mot slutten av sitt opphold der stod han ved et kunstnerisk veiskille etter å ha møtt I.C Dahl, bare ett år før Stockholm sett fra Klaravikstranden stod ferdig. Gjennom møtet med Dahl ble Fearnley interessert i Dahls naturalisme og detaljrik kunst. Fearnley ble nå trukket i to ulike retninger, hvor valget stod mellom den idealiserende og klassiserende atelierkunsten, og Dahls romantiske naturalisme. | ||
== Motivbetydning == | == Motivbetydning == |
Revisjonen fra 29. okt. 2018 kl. 15:33
Innhold
Motivbeskrivelse
Stockholms kongelige slott fra nordvest utenfor bykjernen fra Klaravikstranden mot Söderhalm trer frem en sen ettermiddag. Sollyset skinner frem gjennom lagvis av dekkende, tunge skyer og utover på hovedstadens ulike byggverk. Lengre frem mot vest ligger Ridderholmskirken og det gamle rådhuset samt en antydning til ulike typer tårn, småhus, flere mindre kirketårn, mange takvinkler og husvegger. Til høyre i bildet vokser det frodige grønne busker, trær og gress i tillegg til en melmølle. Til venstre i maleriet henger slappe seil over et par skuter. Like ved er noen kvinner i ferd med å banke tøy, da noen menn står og prater sammen. På det blikkstille gråblå vannet står det flere seilbåter innrettet mot klynger av blokker og hus. Sentralt i bildet er Kungsholmsbruen, regnet for å være en av datidens lengste europeiske bruer; nærmere 500 meter lang. På bruen kjører kong Karl Johan den 14. i en staselig ekvipasje med hvite hester. Ulike fabrikker illustrerer et diskre tegn til den kommende industraliseringen og moderniseringen av samfunnet.
Kontekst
Fearnley reflekterte på mange måter tiden han malte i, da han var svært inspirert av store kunstnere fra romantikken. Han var mye på reisefot, og fikk sjansen til å se landskap og natur i store deler av Europa. Dette skinner godt frem i kunsten hans, da den er realistisk, mangfoldig, frisk, virtuos og naturlig. Dette henger i tråd med den nye malerisjangeren som oppstod på 1700-tallet kalt prospekt- eller vedutemaleri. Et slikt maleri hadde som fokus på det topografiske; at landskapet som fremstilles skulle være skildret realistisk og nøyaktig. Vedutemaleri ble ofte brukt for å portrettere et spesifikt sted, og har sine tradisjoner i italienske kunstnere som Canaletto og Guardi. Fearnley var svært opptatt av vedutemaleri, en tradisjon som ofte ble dyrket av kunstakademiene ved København, Christiania og Stockholm.
Thomas Fearnley hadde sin grunnutdannelse i Stockholm, og mot slutten av sitt opphold der stod han ved et kunstnerisk veiskille etter å ha møtt I.C Dahl, bare ett år før Stockholm sett fra Klaravikstranden stod ferdig. Gjennom møtet med Dahl ble Fearnley interessert i Dahls naturalisme og detaljrik kunst. Fearnley ble nå trukket i to ulike retninger, hvor valget stod mellom den idealiserende og klassiserende atelierkunsten, og Dahls romantiske naturalisme.
Motivbetydning
Verket var en bestilling av kronprins Oscar og motivet er et prospekt over Stockholm by. Fremstillingen av motivet er storslått, og viser praktbyggene i Gamlebyen og på Ridderholmen. I sentrum av verket ser vi Kong Carl Johan som er i ferd med å krysse Kungsholmbroen.