Forskjell mellom versjoner av «Odd Tandberg»
Linje 37: | Linje 37: | ||
==== Bibliografi ==== | ==== Bibliografi ==== | ||
− | Hellandsjø, Karin. ''Jakob Weidemann og det abstrakte maleris gjennombrudd i Norge 1945-1965''. Oslo: Gyldendal, 1978.<br> | + | Hellandsjø, Karin. ''Jakob Weidemann og det abstrakte maleris gjennombrudd i Norge 1945-1965''. Oslo: Gyldendal, 1978.<br> |
+ | |||
+ | Kolstad, Arnulf. Sitert i Andersen, Elisabeth Kirkeng. ”Rikshospitalet”. ''Åpent Rom''. Nr 2, 2009: 10-23. http://www.statsbygg.no/FilSystem/files/aapentrom/aapent_rom_2009_2.pdf<br> | ||
==== Eksterne lenker ==== | ==== Eksterne lenker ==== |
Revisjonen fra 21. okt. 2010 kl. 17:48
Symfonia
|
|
|
|
I 1994 avholdt Rikshospitalet en åpen idé-konkurranse om de største og mest sentrale utsmykningsområdene i og rundt byggene. Odd Tandberg med Symfonia var en av tre vinnere. Hans verk befinner seg i sørenden av Rikshospitalets glassgate. Det vil si, Symfonia er sørenden i glassgaten. Den brede trappa som fører til en åpning som fortsetter i en smal gang, blir også som en del av verket.
Verket er silketrykk etset inn i glass og dekker hele den 17 meter høye glassveggen. Symfonia har et grafisk uttrykk, og består av geometriske former i sterke farger; Verket består av mange mindre elementer. Sirkler og rektangler, inne i hverandre og oppå hverandre, tilsynelatende tilfeldig plassert utover bildeflaten. Tett på ser en at det hele er bygget opp av rastrer i rødt, blått og gult. Disse overlapper hverandre, og nye farger skapes. Det gir et noe kaotisk inntrykk. Men sett på avstand utgjør det en harmonisk helhet og får en langt mer ordnet struktur.
Odd Tandberg er maler, grafiker, billedhugger, og en av pionerene innenfor moderne kunst i Norge. Verkene hans har gjerne stram geometrisk form og kan sies å befinne seg innenfor sjangeren konkret, abstrakt kunst.[1] Tandberg har et nonfigurativt og konkret formspråk, en stil han har holdt seg til gjennom hele kunstnerkarrieren. Med årene har han blitt mindre stram i sitt bildeuttrykk, noe som vises i Symfonia. De sterke varme fargene og verkets tilsynelatende friere komposisjon virker mer feminin enn hans tidligere arbeid. Dette kan ha sammenheng med at hans kone, billedkunstneren Elen Grøn-Hansen, deltok i prosessen med å lage Symfonia.
Opplevelsen av den mektige glassgrafikken er avhengi av vær, lysforhold, tid på dagen og tid på året. Dette er med på å levendegjøre verket. Det visuelle inntrykket endres også ut fra hvor betrakteren befinner seg i forhold til verket. Bildet fungerer fint fra posisjoner der en kun ser deler av det, men viser sin monumentale kraft best om det sees på avstand og i sin helhet. Symfonia gir assosiasjoner til gotiske glassmaleri en finner i kirker rundt om i Europa. Tandberg har plukket det tradisjonelle fra hverandre og bygget det opp igjen i en mer frigjort struktur.
Tandberg prøver med Symfonia å påvirke betrakteren på det emosjonelle plan snarere enn det intellektuelle. Det er form framfor innhold, noe som kreves av sykehusutsmykning, hvor man bør være varsom med symbolikk eller meningsytring gjennom kunsten. Verket skal gi en følelse, eller kun være en kontrast til andre hverdagslige synsinntrykk. Kunsten åpner for mange ulike tolkninger, men det vesentlige er at det ikke behøver å tolkes for å nytes. Når det er sagt er ikke Symfonia helt uten føringer. Det er ment å være oppløftende og givende, framfor dystert og krevende.
Rikshospitalet jobber for å skape behagelige omgivelser for brukerne av lokalene. De ønsker å øke trivselsnivået ved å fokusere på den visuelle opplevelsen man får i byggene. "Vakre sanseinntrykk utløser gode følelser og tanker, som igjen influerer på somatiske og fysiologiske kroppsfunksjoner. Det er helsebringende å sanse noe vi synes er pent og dermed verdifullt”.[2] Symfonia utstråler positivitet, trygghet og omsorg, og passer utmerket inn i Rikshospitalets visjon om å skape gode reaksjoner og trygghetsfølelse.
Referanser
- ↑ Karin Hellandsjø, Jakob Weidemann og det abstrakte maleris gjennombrudd i Norge 1945-1965, (Oslo: Gyldendal, 1978), .
- ↑ Arnulf Kolstad - Professor i sosialpsykologi ved NTNU, sitert i Elisabeth Kirkeng Andersen, ”Rikshospitalet”. Åpent Rom, nr 2 (2009): 10-23. Tilgjengelig på: http://www.statsbygg.no/FilSystem/files/aapentrom/aapent_rom_2009_2.pdf
Bibliografi
Hellandsjø, Karin. Jakob Weidemann og det abstrakte maleris gjennombrudd i Norge 1945-1965. Oslo: Gyldendal, 1978.
Kolstad, Arnulf. Sitert i Andersen, Elisabeth Kirkeng. ”Rikshospitalet”. Åpent Rom. Nr 2, 2009: 10-23. http://www.statsbygg.no/FilSystem/files/aapentrom/aapent_rom_2009_2.pdf
Eksterne lenker