Forskjell mellom versjoner av «Murer»
(Ny side: == Motivbeskrivelse == Per Palle Storm, Murer / BONO 2009 Foto: B.Stolpmann © '''Kunstner''': Norsk billedhugger Per Palle Storm. Ferdigstil...) |
(Ingen forskjell)
|
Revisjonen fra 12. apr. 2011 kl. 21:29
Motivbeskrivelse
Kunstner: Norsk billedhugger Per Palle Storm. Ferdigstilt i 1951
Tittel: Murer, del av gruppe på seks statuer; Bygningsarbeiderne
Materiale: Bronse
Størrelse: 240x100x100 cm
Murer (1951) er del av en gruppe på 6 friskulpturer i bronse oppført på sjøsiden av Oslo Rådhus, utført av skulptør Per Palle Storm mellom 1950-60. Skulpturene er en offentlig monumentalutsmykning, og del av et utsmykningskonsept for Rådhuset, der mange norske kunstnere i sin tid har vært involvert. Skulpturene står symmetrisk oppført på en lang rekke, integrert i den brede trappen som leder opp til selve rådhusbygningen. Hver av de utfører et eget håndverkerarbeid, og ser ut til å ha stoppet opp i arbeidet i noen instanser og skuer ut i rommet.
Formale virkemidler
Skulpuren Murer er omringet av en rett og kantet, tung og solid murvegg, og flere enkle mursteinsblokker. Skulpturen bærer et røft preg over seg da det ikke finnes mange myke linjer i komposisjonen, og heller ingen glatte overflater. Som de andre skulpturene står han oppe på en sokkel i sten integrert i trappen, slik at han rager over hodene på beskuerne, og med sin overdimensjonerte kroppsstørrelse fremstår han som kraftig og monumental. Han har et smalt og spisst ansikt med et alvorlig, men verdig, uttrykk over seg. Med stor, spiss nese, kraftige kinnbein og hake skyter ansiktet fremover på en lang nakke. Han holder hodet oppe i en stolt posisjon, og står i en spent positur selv om hengende skuldre gir en litt hengslet holdning. Hendene hans er store og grove og han har på tunge solide arbeidssko. Skulpturen er ellers ikledd enkle arbeidsklær i form av en bukse og en løs, gjenkneppet skjorte eller jakke med krage. Skjorten og buksen faller i krasse folder, og helhetlig har vi en kantet figur. Han er ikke finpusset på noen som helst måte, men er en arbeidskar som ser ut til å være stolt over sitt arbeid.
Kontekst
Oslo Rådhus’ funksjon er å være en arena for den politiske og administrative styringen av Oslo by, og byggingen av det var del av en storslått reguleringsplan for Pipervika à la 1915, og ble bygget mellom 1931 og 1950, med en forsinkelse i byggingen under andre verdenskrig. Norges selvstendighet og arbeidernes fremgang i tiden etter krigen er noe av det som kommer til uttrykk gjennom Rådhusets utsmykkingskonsept. De seks arbeiderskulpturene representerer dette godt, sammen med blant annet legenden om St. Hallvard (som siden middelalderen har prydet Oslos byvåpen) som gjennomgangstema i utsmykningen. Arbeiderskulpturene kan kanskje sees som en anerkjennelse av de mange arbeidernes engasjement i arbeidet med å bygge Oslo og resten av landet opp igjen etter andre verdenskrig, og hvilken rolle de ville ha i oppbyggingen av staten Norge. Det ble utlyst en konkurranse om utsmykkingen i 1936, og resultatet ble et stort engasjement av mange fremtredende norske kunstnere.
Referanser
Bibliografi
Bruun, Ole Daniel. Arkitektur i Oslo; en veiviser til byens bygningsmiljø. Oslo: Kunnskapsforlaget, 1999.
Gunnarsjaa, Arne. Norges Arkitekturhistorie. Oslo: Abstrakt Forlag, 2006.
Fløtberget, Heidi (redaktør). Oslo rådhus. Oslo kommune. Rådhusets forvaltningstjeneste, utgitt 17.7.2006. http://www.radhusets-forvaltningstjeneste.oslo.kommune.no/radhuset/, oppsøkt den 18.9.2009.