Forskjell mellom versjoner av «Anders C. Svarstad - Fra gassverket»
m (Annybf@uio.no flyttet siden Anders C. Svarstad til Svarstad, Anders C. Fra gassverket) |
|||
(Én mellomliggende revisjon av samme bruker vises ikke) | |||
Linje 55: | Linje 55: | ||
Aftenposten, "Anders C. Svarstad: I skyggen av Sigrid Undset", 21.04.17, http://www.aftenposten.no/norge/Anders-C-Svarstad-I-skyggen-av-Sigrid-Undset-60842b.html | Aftenposten, "Anders C. Svarstad: I skyggen av Sigrid Undset", 21.04.17, http://www.aftenposten.no/norge/Anders-C-Svarstad-I-skyggen-av-Sigrid-Undset-60842b.html | ||
+ | [[Kategori:Vår 2017 kun2062-4062]] |
Nåværende revisjon fra 26. jan. 2021 kl. 11:56
Bildet Fra gassverket ble malt av Anders C. Svarstad (1869 - 1943) i 1930, og er en del av samlingen på Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design. Bildet er utført i olje malt på lerret og måler 100,5 x 120 cm.
Innhold
Innhold
1. Fra gassverket (1930)
2. Skildringer av storbylivet
3. Isolert kunstnerskikkelse
4. Referanser
5. Litteraturliste
Fra Gassverket (1930)
Bildet Fra gassverket ble malt av Svarstad i 1930. Det er utført i olje malt på lerret og måler 100,5 x 120 cm. Bildet ble kjøpt i 1930, og er en del av Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design.
Motivet er et utsnittsbilde av en by. I forgrunnen ser vi en liten gresshøyde. På gresshøyden er det flere mennesker, og på toppen av gresshøyden er det en klynge med trær. Til venstre i bildet ser vi en vei med en bil på. I bakgrunnen ser vi en by med et gassverk. Byen er adskilt fra gresshøyden med et gjerne som strekker seg horisontalt over hele bildet. Hovedfokuset i bilder er det store gassverket.
Svarstad har benyttet seg av en bred fargepalett i bildet. Himmelen og gresshøyden dekker store deler av bildeflaten, og både himmelen og gresset er malt i grønn- og blåtoner. Himmelen er hovedsaklig malt i ulike blåtoner, men for å skape spill og mer liv, har Svarstad også brukt ulike pastellfarger som lys grønn, fersken og lyse lilla- og rosatoner. Gresset er i all hovedsak malt i ulike nyanser av grønt, men igjen skaper Svarstad et mer livaktig utrykk ved å i tillegg bruke ulike nyanser av brunt og lilla. Husene er malt i ulike farger. Det store gassverket er malt i en sterk rødfarge og i svart.
Fra gassverket er et typisk Svarstad bilde. Bildet skildrer et bymotiv, en industrialisert bydel, hvor den moderne tid har gjort sitt inntog. I dette bildet skaper Svarstad en sterk kontrast mellom naturen i forgrunnen og den moderne byen og sivilisasjonen i bakgrunnen.Skildringer av storbylivet
Anders C. Svarstad ble født 22. mai 1869 i Hole i Buskerud. Svarstad debuterte på høstutstillingen i 1902 og ble straks lagt merke til som en særpreget maler. Svarstad har en unik posisjon i norsk kunsthistorie og er kjent for side portretter og bylandskaper.
Svarstad tok mange utenlandsreiser og bodde også i perioder i utlandet. Under disse reisene var det motiver fra de store byene som inspirerte han mest, og han skildret i en rekke malerier storbyer i innland og utland. Han var fascinert av motiver av by-utsnitt hvor den moderne tid i form av telefontråder, gasstanker eller fabrikkpiper hadde gjort sitt inntog.
Svarstad skildrer ikke de flotteste bygningene og palassene i sine bymotiver, men trange smug og smale gater. Han maler typisk industrialiserte "østkantbydeler" både i utland og innland, hvor han for eksempel maler motiver fra Youngstorget og Grønlandsleiret i Oslo.
Noe av det som er unikt med Svarstad er at han skildrer storbylivet også ofte med menneskene som bor der. Tradisjonelt var slike bymotiver uten mennesker, men Svarstad levendegjorde miljøene ved å fylle dem mennesker.
Isolert kunstnerskikkelse
Svarstad hadde et naturalistisk formspråk. På mange måter står Svarstad som en isolert skikkelse i sin samtid. Han kjempet mot modernister som Henri Matisse i Paris og Henrik Sørensen hjemme i Norge. I 1910 stilte Svarstad ut med en rekke nyimpresjonister, blant annet Ludvig Karsten, Henrik Lund og Søren Onsager, men skilte seg sterkt ut fra disse.
I en artikkel fra 1911 betegner Christian Krogh Anders C. Svarstad som ”naturalismens nye herold. Men han har opdaget dens romantikk, den som består i at drive prosaen så vidt, at den utløser poesi”[1].
Da Svarstad i 1925 ble innstilt av Bilde Kunstneres Styre til å ta over som Christian Kroghs etterfølger som professor ve Kunstakademiet, var det en rekke yngre kunstnere som protesterte sterkt. Dette førte til at det ble den moderne kunstneren Axel Revold som fikk professoratet.
Referanser
Berg, Knut. Norges kunsthistorie. 6 : Mellomkrigstid,
- ↑ Bjerke, Øivind Storm. Norsk kunstnerleksikon, I−IV, 1982–86. Anders C. Svarstad. https://nkl.snl.no/Anders_Svarstad
Kilder
Bjerke, Øivind Storm. Norsk kunstnerleksikon, I−IV, 1982–86. Anders C. Svarstad. https://nkl.snl.no/Anders_Svarstad
Berg, Knut. Norges kunsthistorie. 6: Mellomkrigstid, Oslo: Gyldendal, 1983.
Wikipedia, "Anders Svarstad", 21.04.2017, https://no.wikipedia.org/wiki/Anders_Svarstad
Lerberg, Ellen J., Norsk Biografisk Leksikon, "Anders Svarstad", 21.04.2017, https://nbl.snl.no/Anders_Svarstad
Digitalt Museeum, "Fra gassverket", 21.04.17, https://digitaltmuseum.no/011041108124/fra-gassverket-maleri
Aftenposten, "Anders C. Svarstad: I skyggen av Sigrid Undset", 21.04.17, http://www.aftenposten.no/norge/Anders-C-Svarstad-I-skyggen-av-Sigrid-Undset-60842b.html