Forskjell mellom versjoner av «Venner/følgere»
Linje 1: | Linje 1: | ||
= Bakgrunn = | = Bakgrunn = | ||
− | På tidligere nettsamfunn som ''Friendster'' var ikke normen at man skulle linke opp med vennene man hadde ''offline'', hevder boyd (2006 ifølge Papacharissi 2011: s. 77). Og det var ikke før denne praksisen ble utfordrende med tanke på personvernet at brukerne hånderte sin informasjon og sin ”friend selection” mer varsomt (Papacharissi 2011: s. 77). Man kan likevel hevde at mye av poenget i de sosiale nettstedene som dominerer i dag, som for eksempel Facebook og Twitter handler om å koble mennesker sammen, noe definisjonen til boyd og Ellison på s''ocial network sites'' (SNSs) (oversatt sosiale nettsteder i denne teksten) forteller oss:< | + | På tidligere nettsamfunn som ''Friendster'' var ikke normen at man skulle linke opp med vennene man hadde ''offline'', hevder boyd (2006 ifølge Papacharissi 2011: s. 77). Og det var ikke før denne praksisen ble utfordrende med tanke på personvernet at brukerne hånderte sin informasjon og sin ”friend selection” mer varsomt (Papacharissi 2011: s. 77). Man kan likevel hevde at mye av poenget i de sosiale nettstedene som dominerer i dag, som for eksempel Facebook og Twitter handler om å koble mennesker sammen, noe definisjonen til boyd og Ellison på s''ocial network sites'' (SNSs) (oversatt sosiale nettsteder i denne teksten) forteller oss:<blockquote>Wheter maintaining offline relationships or initiating new ones, the wide range of web services that fall under the heading of “social network site” at their core present the opportunity for individuals to (1) construct a public or semi-public profile within a bounded system, (2) articulate a list of other users with whom they share a connection, and (3) view and traverse their list of connections and those made by others within the system (boyd og Ellison 2007: s. 211 ifølge Papacharissi 2011: s. 77).</blockquote> |
− | + | Facebook legger systematisk opp til at du skal koble deg opp mot venner (Bucher), ved blant annet å foreslå de for deg fortløpende (Bucher XXX; Bucher s 8) Det er først etter at du har lagt til ''venner'' i ditt nettverk at tilværelsen på plattformen blir mer meningsfull (bucher s 6). Til forskjell fra Facebook trenger ikke brukerne på Twitter være ''gjensidig sammenknyttet''. På Facebook må man selv godkjenne ''venner'' eller bli godkjent av den man spør om å bli ''venn'', slik at venneforholdet blir gjensidig. På Twitter derimot, kan man ''følge'' hvem man vil (et fåtall har riktig nok privat profil) og det er ikke et krav om å ''følge'' den personen tilbake (Facebook.com & Twitter.com). En viktig motivasjon for bruk av tjenester som Twitter er at man kan følge med på idrettsstjerner, kjendiser og lignende (Aalen: 56). Denne muligheten er mer tilstede her fordi man ikke trenger ha et gjensidig ''venne-'' eller ''følger''forhold som på Facebook. <br><br> | |
− | Facebook legger systematisk opp til at du skal koble deg opp mot venner (Bucher), ved blant annet å foreslå de for deg fortløpende (Bucher XXX; Bucher s 8) Det er først etter at du har lagt til ''venner'' i ditt nettverk at tilværelsen på plattformen blir mer meningsfull (bucher s 6). Til forskjell fra Facebook trenger ikke brukerne på Twitter være ''gjensidig sammenknyttet''. På Facebook må man selv godkjenne ''venner'' eller bli godkjent av den man spør om å bli ''venn'', slik at venneforholdet blir gjensidig. På Twitter derimot, kan man ''følge'' hvem man vil (et fåtall har riktig nok privat profil) og det er ikke et krav om å ''følge'' den personen tilbake (Facebook.com & Twitter.com). En viktig motivasjon for bruk av tjenester som Twitter er at man kan følge med på idrettsstjerner, kjendiser og lignende (Aalen: 56). Denne muligheten er mer tilstede her fordi man ikke trenger ha et gjensidig ''venne-'' eller ''følger''forhold som på Facebook. | + | Med mindre man bruker den private meldingsfunksjonen i Facebook til å skrive til hverandre er det som regel synlig for dine''venner''. På Twitter kan man sende såkalte “direct messages” (private meldinger) kun til de som følger deg, og man kan bare motta private meldinger fra de du følger (REF) Twitter blir likevel primært brukt til å skrive meldinger som alle som følger deg får opp i sin “news feed”. <br><br> |
− | |||
− | Med mindre man bruker den private meldingsfunksjonen i Facebook til å skrive til hverandre er det som regel synlig for dine''venner''. På Twitter kan man sende såkalte “direct messages” (private meldinger) kun til de som følger deg, og man kan bare motta private meldinger fra de du følger (REF) Twitter blir likevel primært brukt til å skrive meldinger som alle som følger deg får opp i sin “news feed”. | ||
= Nettverksrelasjoner = | = Nettverksrelasjoner = | ||
Linje 13: | Linje 11: | ||
== Latente bånd == | == Latente bånd == | ||
− | Selv om sosiale nettsteder primært blir brukt for å opprettholde eksisterende relasjoner skjer det også at nye forbindelser blir etablert (Baym 101). Haythornwhaite (2002) lanserte begrepet “latent ties” (latente bånd) som betyr de potensielle relasjonene innenfor en sosial krets som strukturelt er etablerte, men som enda ikke har blitt aktivert (2002, ifølge Baym 2010: 101). Slike nye forbindelser ved hjelp av latente bånd har grensesnittet til Facebook lagt opp til: | + | Selv om sosiale nettsteder primært blir brukt for å opprettholde eksisterende relasjoner skjer det også at nye forbindelser blir etablert (Baym 101). Haythornwhaite (2002) lanserte begrepet “latent ties” (latente bånd) som betyr de potensielle relasjonene innenfor en sosial krets som strukturelt er etablerte, men som enda ikke har blitt aktivert (2002, ifølge Baym 2010: 101). Slike nye forbindelser ved hjelp av latente bånd har grensesnittet til Facebook lagt opp til: <blockquote> |
− | + | Friends of friends on Facebook are a good example of latent ties and a source of new relationships. By making friends’ list visible and, in some cases, offering automated recommendations of latent ties, the architecture of social network sites facilitates the conversion of latent ties to acquaintancesship” (Ellis et. al., 2007) (Baym 101). </blockquote> | |
− | Friends of friends on Facebook are a good example of latent ties and a source of new relationships. By making friends’ list visible and, in some cases, offering automated recommendations of latent ties, the architecture of social network sites facilitates the conversion of latent ties to acquaintancesship” (Ellis et. al., 2007) (Baym 101). | ||
== Primært svake bånd == | == Primært svake bånd == | ||
− | Plattformen til sosiale medier er konstruert rundt svake bånd (M. Gladwell). Mark Granovetter (1973) mener de fleste mellommenneskelige forhold er såkalte svake bånd (ifølge Baym 125). Internett har dermed utvidet vår tilgang til svake bånd og gjort det mulig for oss å ha mer konsentrert og periodisk kontakt med flere mennesker. (Baym 125). På Twitter følger du, eller blir du følgt av mennesker du aldri har møtt, mens Facebook er et verktøy for å effektivt håndtere dine bekjentskaper - holde deg oppdatert på/med folk du ellers ikke ville beholdt kontakten med (M. GLadwell). Det er derfor du kan ha tusen ''venner'' på Facebook, noe som ikke er mulig i ditt virkelige liv. (Gladwell). Men på flere måter er dette en bra ting, fordi det er en styrke i dine svake bånd (M. Gladwell). Svake bånd er de som mest sannsynlig kan skaffe oss tilgang til andre sosiale grupper og ressursene de kan tilby, samt at de er våres største kilde til ny informasjon og nye ideer (Baym 125; Gladwell). Selv om de fleste relasjonene som blir opprettholdt på sosiale nettsteder er svake, brukes de også av folk som har et nært forhold til hverandre (Baym 134). En mulighet er selvsagt også å ''utvikle'' slike personlige og nære relasjoner gjennom internettbasert kommunikasjon, forskjellen er bare at det tar lengre tid (Aalen 63). Derimot er det ikke nødvendigvis slik at de som bruker sosiale medier ''har mange flere'' nære og ganske nære venner enn de som ikke gjør det - en forskjell er likevel at de som bruker sosiale medier har ''kontakt med flere'' venner i løpet av en uke (Aalen 60). Sammenlignet med svake bånd, gir relasjoner mellom sterke bånd “another range of options exchanging bonding resources, such as affection, advice, and support”, ifølge Baym (Baym 136??) | + | Plattformen til sosiale medier er konstruert rundt svake bånd (M. Gladwell). Mark Granovetter (1973) mener de fleste mellommenneskelige forhold er såkalte svake bånd (ifølge Baym 125). Internett har dermed utvidet vår tilgang til svake bånd og gjort det mulig for oss å ha mer konsentrert og periodisk kontakt med flere mennesker. (Baym 125). På Twitter følger du, eller blir du følgt av mennesker du aldri har møtt, mens Facebook er et verktøy for å effektivt håndtere dine bekjentskaper - holde deg oppdatert på/med folk du ellers ikke ville beholdt kontakten med (M. GLadwell). Det er derfor du kan ha tusen ''venner'' på Facebook, noe som ikke er mulig i ditt virkelige liv. (Gladwell). Men på flere måter er dette en bra ting, fordi det er en styrke i dine svake bånd (M. Gladwell). Svake bånd er de som mest sannsynlig kan skaffe oss tilgang til andre sosiale grupper og ressursene de kan tilby, samt at de er våres største kilde til ny informasjon og nye ideer (Baym 125; Gladwell). Selv om de fleste relasjonene som blir opprettholdt på sosiale nettsteder er svake, brukes de også av folk som har et nært forhold til hverandre (Baym 134). En mulighet er selvsagt også å ''utvikle'' slike personlige og nære relasjoner gjennom internettbasert kommunikasjon, forskjellen er bare at det tar lengre tid (Aalen 63). Derimot er det ikke nødvendigvis slik at de som bruker sosiale medier ''har mange flere'' nære og ganske nære venner enn de som ikke gjør det - en forskjell er likevel at de som bruker sosiale medier har ''kontakt med flere'' venner i løpet av en uke (Aalen 60). Sammenlignet med svake bånd, gir relasjoner mellom sterke bånd “another range of options exchanging bonding resources, such as affection, advice, and support”, ifølge Baym (Baym 136??) <br><br> |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | + | = Viktige for både ditt uttrykk og dine inntrykk = | |
− | + | Vennene og de man samhandler med i sosiale medier er viktige både med tanke på uttrykket man gir av seg selv til andre og hvilket inntrykk man får av andre. De delene av profilen som folk ikke har skapt selv, “men som er et resultat av det sosiale livet deres med andre mennesker” virker å være mest betydningsfullt når man danner seg et inntrykk av noen og når man vil uttrykke hvem man er. (Aalen 75). “On SNSs [social network sites] our friends’ names, words, and even looks can influence others’ impressions of us”, hevder Nancy K. Baym (112). En viktig faktor for hvordan vi blir oppfattet av andre er både “hvem vi omgås med, og hvordan vi omgås dem” (Aalen 78). Overført online kan det dermed bety noe hvem vi har som ''følgere'' og ''venner'', og ''hvem'' vi følger. <br><br> | |
+ | Når det å linke opp med andre krever godkjennelse, som tilfellet er i mange sosiale medier, kan antallet koblinger en person har være en statusmarkør, hevder Baym (111). Folk kan dermed bli vurdert på bakgrunn av hvor mange venner de har (boyd, 2006; Fono and Raynes-Goldie, 2006) (i Baym 111). På Twitter for eksempel, blir de som har mange følgere oppfattet som mer interessante og relevante og på Facebook har antall ''venner'' “mye å si om man ønsker å få inntrykk av hvor populær en person er”(Aalen 78-79). Riktignok gir dette antallet kun et positivt inntrykk opp til et gitt punkt. Det er dermed ikke så enkelt at jo flere Facebook-venner eller Twitter-følgere du har - desto mer populær er du (Aalen 79). <br><br> | ||
+ | I et eksperiment som innebar fiktive Facebook-profiler med 102, 302, 502, 702 og 902 venner viste det seg at at det var den med 302 venner som ble oppfattet som mest ålreit (Aalen 79). Den som ble sett på som mest utadvendt var dem med 502 venner (Aalen 79). De med 102 og 902 venner virket mest utadvent for studentene som deltok i eksperimentet. (Aalen 79). Dette tyder på at det ikke blir oppfattet så positivt å ha veldig mange venner, selv om det bør nevnes at de som deltok i eksperimentet typisk hadde rundt 300 venner selv. Derfor er det kanskje ikke så unaturlig at de syntes de med ca. samme antall venner som seg selv ble oppfattet som mest ålreite. Samtidig viser forskning om popularitet og Facebook at de som “legger til hvem som helst som venn” lett blir gjennomskuet av andre - og at dette ikke er en særlig positiv karakteristikk (Aalen 79). De som følger langt flere enn hva man selv har som følgere på Twitter, blir også rangert som mindre troverdige og interessante (Aalen 79). <br><br> | ||
− | + | = Ikke nødvendigvis samme betydning online = | |
+ | Ikke overraskende er det er vanlig å ha flere venner på sosiale medier enn det antallet venner man faktisk kjenner personlig og har et nært forhold til.(Hogan 382) Forskning viser at det er vanlig å ha et sted mellom 30 til 150 (tallene varier på bakgrunn av spørsmålene som blir stilt og metodene brukt) venner i et personlig nettverk (Hogan 382). Dette tallet er ofte mye høyere i sosiale medier. Studenter rapporterer for eksempel om at ca en tredjedel av ''vennene'' deres på Facebook er “ekte” venner (Baron 2008; Ellison, Steinfeld, and Lampe 2009 ifølge Baym: XXX 134). <br><br> | ||
+ | Ifølge danah boyd er er listingen av ''venner'' på sosiale nettsteder både politisk og sosial, det er veldig sjelden bare dine nærmeste og mest kjære venner: [i]n choosing who to include as Friends, participants more frequently consider the implications of excluding or explicitly rejecting a person as opposed to the benefits of including them” (Boyd 5). Selv om enkelte er nøye med å avgrense hvor mange ''venner'' som blir lagt til, mens andre igjen legger til veldig mange, er majoriteten av brukerne av den oppfatning at de inkluderer de som anses som en del av deres sosiale verden. (boyd s 5)<br>Dette synes å være en forklarende årsak til hvorfor mange har flere hundre venner på Facebook, men det er ikke nødvendigivis helt problemfritt. <br><br> | ||
+ | Donath (2007) hevder at sosiale nettsteder “may transform the concepts of friendship, personal acquaintance, and public celebrity” (i Baym 145). Når ''venner'' på slike platformer blant annet kan være fremmede, beundrere, fortrolige (venner), kollegaer, familie og en rekke andre kan det ikke unngås at det oppstår en sammenblanding fordi alle går under det samme begrepet på nettsiden (Baym 145). Hvis en venn online ikke betyr det samme offline og omvendt er det potensielt en konflikt relatert til hva det betyr''å være'' en venn (Baym 145). Det eksisterer en særlig tvetydighet rundt hva vennskap er på sosiale nettsteder, hevder (Baym 145) <br><br> | ||
= Referanser = | = Referanser = | ||
[[Category:Objekt]] | [[Category:Objekt]] |
Revisjonen fra 11. des. 2012 kl. 15:15
Innhold
Bakgrunn
På tidligere nettsamfunn som Friendster var ikke normen at man skulle linke opp med vennene man hadde offline, hevder boyd (2006 ifølge Papacharissi 2011: s. 77). Og det var ikke før denne praksisen ble utfordrende med tanke på personvernet at brukerne hånderte sin informasjon og sin ”friend selection” mer varsomt (Papacharissi 2011: s. 77). Man kan likevel hevde at mye av poenget i de sosiale nettstedene som dominerer i dag, som for eksempel Facebook og Twitter handler om å koble mennesker sammen, noe definisjonen til boyd og Ellison på social network sites (SNSs) (oversatt sosiale nettsteder i denne teksten) forteller oss:Wheter maintaining offline relationships or initiating new ones, the wide range of web services that fall under the heading of “social network site” at their core present the opportunity for individuals to (1) construct a public or semi-public profile within a bounded system, (2) articulate a list of other users with whom they share a connection, and (3) view and traverse their list of connections and those made by others within the system (boyd og Ellison 2007: s. 211 ifølge Papacharissi 2011: s. 77).
Facebook legger systematisk opp til at du skal koble deg opp mot venner (Bucher), ved blant annet å foreslå de for deg fortløpende (Bucher XXX; Bucher s 8) Det er først etter at du har lagt til venner i ditt nettverk at tilværelsen på plattformen blir mer meningsfull (bucher s 6). Til forskjell fra Facebook trenger ikke brukerne på Twitter være gjensidig sammenknyttet. På Facebook må man selv godkjenne venner eller bli godkjent av den man spør om å bli venn, slik at venneforholdet blir gjensidig. På Twitter derimot, kan man følge hvem man vil (et fåtall har riktig nok privat profil) og det er ikke et krav om å følge den personen tilbake (Facebook.com & Twitter.com). En viktig motivasjon for bruk av tjenester som Twitter er at man kan følge med på idrettsstjerner, kjendiser og lignende (Aalen: 56). Denne muligheten er mer tilstede her fordi man ikke trenger ha et gjensidig venne- eller følgerforhold som på Facebook.
Med mindre man bruker den private meldingsfunksjonen i Facebook til å skrive til hverandre er det som regel synlig for dinevenner. På Twitter kan man sende såkalte “direct messages” (private meldinger) kun til de som følger deg, og man kan bare motta private meldinger fra de du følger (REF) Twitter blir likevel primært brukt til å skrive meldinger som alle som følger deg får opp i sin “news feed”.
Nettverksrelasjoner
Ifølge Ida Aalen tyder forskning på at “sosiale medier gjør det mulig for folk å opprettholde relasjoner over lange avstander og med flere enn før“ (s. 46). De sosiale mediene Facebook og Twitter som denne teksten i all hovedsak tar utgangspunkt i “er organisert rundt enkeltmennesker og båndene mellom dem, og her er det nettopp kommunikasjonen dem i mellom som er hele poenget” (s. 46). Vennene du har på Facebook og følgerne du har på Twitter er de du altså i størst grad forholder deg til. Baym mener at sosiale nettsteder tilbyr forskjellige “packages of affordances” - Last.fm fremhever musikk, mens Facebook på sin side fremhever mennesker (Baym 136). Hun hevder at siden 2008 har SNSs (social network sites) blitt hovednettsidene for vedlikehold av relasjoner for de som allerede kjenner hverandre (Baym 134). Det som foregår primært, snarere enn å opprette nye, er dette vedlikeholdet av relasjonene som også eksisterer offline (boyd og Ellison 2007 ifølge Baym 2010: 132),....” 132 baym
Latente bånd
Selv om sosiale nettsteder primært blir brukt for å opprettholde eksisterende relasjoner skjer det også at nye forbindelser blir etablert (Baym 101). Haythornwhaite (2002) lanserte begrepet “latent ties” (latente bånd) som betyr de potensielle relasjonene innenfor en sosial krets som strukturelt er etablerte, men som enda ikke har blitt aktivert (2002, ifølge Baym 2010: 101). Slike nye forbindelser ved hjelp av latente bånd har grensesnittet til Facebook lagt opp til:Friends of friends on Facebook are a good example of latent ties and a source of new relationships. By making friends’ list visible and, in some cases, offering automated recommendations of latent ties, the architecture of social network sites facilitates the conversion of latent ties to acquaintancesship” (Ellis et. al., 2007) (Baym 101).
Primært svake bånd
Plattformen til sosiale medier er konstruert rundt svake bånd (M. Gladwell). Mark Granovetter (1973) mener de fleste mellommenneskelige forhold er såkalte svake bånd (ifølge Baym 125). Internett har dermed utvidet vår tilgang til svake bånd og gjort det mulig for oss å ha mer konsentrert og periodisk kontakt med flere mennesker. (Baym 125). På Twitter følger du, eller blir du følgt av mennesker du aldri har møtt, mens Facebook er et verktøy for å effektivt håndtere dine bekjentskaper - holde deg oppdatert på/med folk du ellers ikke ville beholdt kontakten med (M. GLadwell). Det er derfor du kan ha tusen venner på Facebook, noe som ikke er mulig i ditt virkelige liv. (Gladwell). Men på flere måter er dette en bra ting, fordi det er en styrke i dine svake bånd (M. Gladwell). Svake bånd er de som mest sannsynlig kan skaffe oss tilgang til andre sosiale grupper og ressursene de kan tilby, samt at de er våres største kilde til ny informasjon og nye ideer (Baym 125; Gladwell). Selv om de fleste relasjonene som blir opprettholdt på sosiale nettsteder er svake, brukes de også av folk som har et nært forhold til hverandre (Baym 134). En mulighet er selvsagt også å utvikle slike personlige og nære relasjoner gjennom internettbasert kommunikasjon, forskjellen er bare at det tar lengre tid (Aalen 63). Derimot er det ikke nødvendigvis slik at de som bruker sosiale medier har mange flere nære og ganske nære venner enn de som ikke gjør det - en forskjell er likevel at de som bruker sosiale medier har kontakt med flere venner i løpet av en uke (Aalen 60). Sammenlignet med svake bånd, gir relasjoner mellom sterke bånd “another range of options exchanging bonding resources, such as affection, advice, and support”, ifølge Baym (Baym 136??)
Viktige for både ditt uttrykk og dine inntrykk
Vennene og de man samhandler med i sosiale medier er viktige både med tanke på uttrykket man gir av seg selv til andre og hvilket inntrykk man får av andre. De delene av profilen som folk ikke har skapt selv, “men som er et resultat av det sosiale livet deres med andre mennesker” virker å være mest betydningsfullt når man danner seg et inntrykk av noen og når man vil uttrykke hvem man er. (Aalen 75). “On SNSs [social network sites] our friends’ names, words, and even looks can influence others’ impressions of us”, hevder Nancy K. Baym (112). En viktig faktor for hvordan vi blir oppfattet av andre er både “hvem vi omgås med, og hvordan vi omgås dem” (Aalen 78). Overført online kan det dermed bety noe hvem vi har som følgere og venner, og hvem vi følger.
Når det å linke opp med andre krever godkjennelse, som tilfellet er i mange sosiale medier, kan antallet koblinger en person har være en statusmarkør, hevder Baym (111). Folk kan dermed bli vurdert på bakgrunn av hvor mange venner de har (boyd, 2006; Fono and Raynes-Goldie, 2006) (i Baym 111). På Twitter for eksempel, blir de som har mange følgere oppfattet som mer interessante og relevante og på Facebook har antall venner “mye å si om man ønsker å få inntrykk av hvor populær en person er”(Aalen 78-79). Riktignok gir dette antallet kun et positivt inntrykk opp til et gitt punkt. Det er dermed ikke så enkelt at jo flere Facebook-venner eller Twitter-følgere du har - desto mer populær er du (Aalen 79).
I et eksperiment som innebar fiktive Facebook-profiler med 102, 302, 502, 702 og 902 venner viste det seg at at det var den med 302 venner som ble oppfattet som mest ålreit (Aalen 79). Den som ble sett på som mest utadvendt var dem med 502 venner (Aalen 79). De med 102 og 902 venner virket mest utadvent for studentene som deltok i eksperimentet. (Aalen 79). Dette tyder på at det ikke blir oppfattet så positivt å ha veldig mange venner, selv om det bør nevnes at de som deltok i eksperimentet typisk hadde rundt 300 venner selv. Derfor er det kanskje ikke så unaturlig at de syntes de med ca. samme antall venner som seg selv ble oppfattet som mest ålreite. Samtidig viser forskning om popularitet og Facebook at de som “legger til hvem som helst som venn” lett blir gjennomskuet av andre - og at dette ikke er en særlig positiv karakteristikk (Aalen 79). De som følger langt flere enn hva man selv har som følgere på Twitter, blir også rangert som mindre troverdige og interessante (Aalen 79).
Ikke nødvendigvis samme betydning online
Ikke overraskende er det er vanlig å ha flere venner på sosiale medier enn det antallet venner man faktisk kjenner personlig og har et nært forhold til.(Hogan 382) Forskning viser at det er vanlig å ha et sted mellom 30 til 150 (tallene varier på bakgrunn av spørsmålene som blir stilt og metodene brukt) venner i et personlig nettverk (Hogan 382). Dette tallet er ofte mye høyere i sosiale medier. Studenter rapporterer for eksempel om at ca en tredjedel av vennene deres på Facebook er “ekte” venner (Baron 2008; Ellison, Steinfeld, and Lampe 2009 ifølge Baym: XXX 134).
Ifølge danah boyd er er listingen av venner på sosiale nettsteder både politisk og sosial, det er veldig sjelden bare dine nærmeste og mest kjære venner: [i]n choosing who to include as Friends, participants more frequently consider the implications of excluding or explicitly rejecting a person as opposed to the benefits of including them” (Boyd 5). Selv om enkelte er nøye med å avgrense hvor mange venner som blir lagt til, mens andre igjen legger til veldig mange, er majoriteten av brukerne av den oppfatning at de inkluderer de som anses som en del av deres sosiale verden. (boyd s 5)
Dette synes å være en forklarende årsak til hvorfor mange har flere hundre venner på Facebook, men det er ikke nødvendigivis helt problemfritt.
Donath (2007) hevder at sosiale nettsteder “may transform the concepts of friendship, personal acquaintance, and public celebrity” (i Baym 145). Når venner på slike platformer blant annet kan være fremmede, beundrere, fortrolige (venner), kollegaer, familie og en rekke andre kan det ikke unngås at det oppstår en sammenblanding fordi alle går under det samme begrepet på nettsiden (Baym 145). Hvis en venn online ikke betyr det samme offline og omvendt er det potensielt en konflikt relatert til hva det betyrå være en venn (Baym 145). Det eksisterer en særlig tvetydighet rundt hva vennskap er på sosiale nettsteder, hevder (Baym 145)