Forskjell mellom versjoner av «Brukere»
Linje 15: | Linje 15: | ||
= Kjønn og alder = | = Kjønn og alder = | ||
− | En undersøkelse gjort av Statistisk Sentralbyrå viser at flere kvinner enn menn (68% mot 59%) har brukt sosiale nettsamfunn de siste tre månedene | + | En undersøkelse gjort av Statistisk Sentralbyrå viser at flere kvinner enn menn (68% mot 59%) har brukt sosiale nettsamfunn de siste tre månedene<ref name="SSB" />. Undersøkelsen gir også en indikasjon på at det er aldersgruppen 16-24 år som bruker sosiale medier mest. Nesten alle i denne aldersgruppen (96%) har brukt sosiale medier de siste tre månedene, mens det kun er halvparten (51%) mellom 45 og 54 år som har det. |
Trenden innen digitale skiller har tidligere vært at menn utgjør flertallet av teknologibrukere. Dette kan derimot ikke overføres til sosiale medier, da det er kvinner som dominerer dette mediet – både når det gjelder tidsbruk, nettverk, sosiale relasjoner og blogging (Brandtzæg 03.11.12)<ref name="Aftenposten">Brandtzæg, P. B. (03.11.12): "Kvinner fører an". Aftenposen [online]. Tilgjengelig fra: http://www.aftenposten.no/meninger/kronikker/Kvinner-forer-an-7035624.html (besøkt 15.11.12).</ref>.<br><br> | Trenden innen digitale skiller har tidligere vært at menn utgjør flertallet av teknologibrukere. Dette kan derimot ikke overføres til sosiale medier, da det er kvinner som dominerer dette mediet – både når det gjelder tidsbruk, nettverk, sosiale relasjoner og blogging (Brandtzæg 03.11.12)<ref name="Aftenposten">Brandtzæg, P. B. (03.11.12): "Kvinner fører an". Aftenposen [online]. Tilgjengelig fra: http://www.aftenposten.no/meninger/kronikker/Kvinner-forer-an-7035624.html (besøkt 15.11.12).</ref>.<br><br> | ||
Linje 21: | Linje 21: | ||
<br> | <br> | ||
− | <br> | + | <br> |
= Aktive brukere<br> = | = Aktive brukere<br> = |
Revisjonen fra 3. des. 2012 kl. 14:24
Innhold
Innledning
Hele 93 prosent av norske husholdninger har internettilgang og 63 prosent av nordmenn bruker sosiale medier, viser en undersøkelse gjort av Statistisk Sentralbyrå [1]. Det finnes en rekke ulike forståelser av brukere og bruksmønstre i sosiale medier. Tidligere forskning har ofte konsentrert seg rundt tilgang versus ikke-tilgang, bruk versus ikke-bruk og tidsbruk. Det har i tillegg vært vanlig å dele brukerne inn i aktive kontra passive brukere. Denne type forskning tar imidlertid ikke hensyn til variasjonene innen bruk av sosiale medier. For å bedre forstå brukerne av sosiale medier og for å få et mer nyansert bilde kan det være like viktig å se på forskjeller i hvordan og til hva folk bruker de sosiale mediene.
En doktoravhandling av Petter Bae Brandtzæg, ”Social implications of the Internet and social networking sites – A user typology approach” (2012a)[2], konkluderer med at det er fem brukertyper av sosiale medier. Utgangspunktet for avhandlingen er flere tidligere forskningsprosjekt og -artikler gjennomført av Brandtzæg med flere i perioden 2008 til 2010. Hans forskning har blant annet basert seg på intervjuer med over 2000 norske brukere av sosiale medier i alderen 15 til 75 år. Det er også norske forhold som vil være fokus for denne teksten. Undersøkelsen av brukertyper er ifølge Brandtzæg den første komparative metaanalysen som tar for seg forskjellige brukertypologier basert på et stort empirisk materiale (Brandtzæg 2010:3)[3]. De fem brukertypene sammenligner en rekke tidligere undersøkelser som alle har operert med ulik inndeling og beskrivelse av brukere. Brandtzæg anses for å være den fremste norske forskeren på brukere i sosiale medier, og hans doktorgradsavhandling er derfor et godt utgangspunkt for å forstå ulik bruk av disse mediene.
Denne teksten presenterer og forklarer de fem ovennevnte brukertypene. Artikkelen belyser brukergruppenes alder- og kjønnsforskjeller, drøfter teoretiske perspektiver rundt bruksmønstre og ser på forskjeller mellom de ulike brukerne av sosiale medier. Sosialiseringsbrukere og kikkere er de største brukergruppene og artikkelen fokuser derfor mest på disse.
Kjønn og alder
En undersøkelse gjort av Statistisk Sentralbyrå viser at flere kvinner enn menn (68% mot 59%) har brukt sosiale nettsamfunn de siste tre månedene[1]. Undersøkelsen gir også en indikasjon på at det er aldersgruppen 16-24 år som bruker sosiale medier mest. Nesten alle i denne aldersgruppen (96%) har brukt sosiale medier de siste tre månedene, mens det kun er halvparten (51%) mellom 45 og 54 år som har det.
Trenden innen digitale skiller har tidligere vært at menn utgjør flertallet av teknologibrukere. Dette kan derimot ikke overføres til sosiale medier, da det er kvinner som dominerer dette mediet – både når det gjelder tidsbruk, nettverk, sosiale relasjoner og blogging (Brandtzæg 03.11.12)[4].
Aktive brukere
Petter Bae Brandtzægs doktoravhandling, "Social implications of the Internet and social networking sites - a user typology approach" (2012a)[2].
Sosialiseringsbrukere
Definisjon og kjønnsforskjeller
Sosialiseringsbrukere karakteriseres som en brukergruppe hvor høy deltakelse, sosialisering og «small talk» står sentralt, skriver Petter Bae Brandtzæg og Jan Heim i artikkelen «A typology of social networking sites users» (2011:14)[5]. Sosialiseringsbrukerne er svært deltakende i aktiviteter som å skrive meldinger, kontakte andre, samt å se etter nye venner (ibid.). Det er et stort overtall av kvinnelige sosialiseringsbrukere – 70 prosent kvinner og 30 prosent menn – men at andelen menn har steget fra 2008 (Brandtzæg 2012a:134). Det er dessuten aldersgruppen fra 15 til 30 år som er den største innenfor denne brukergruppen (ibid.). Totalt sett økte gruppen sosialiseringsbrukere fra 15 til 34 prosent mellom 2008 og 2010 – en forandring som kan forklares med at sosiale medier er et relativt nytt fenomen som det kan ta tid å få et stabilt forhold til (ibid.:91).
Sosial kapital og «rik gjør rikere»
Sosialiseringsbrukere karakteriseres av blant annet å ha mer ansikt-til-ansikt-interaksjon, flere bekjente «offline» og er mindre ensomme sammenlignet med andre brukertyper, viser Brandtzægs avhandling (2012a:98). Undersøkelsen av brukertyper kan dermed ses i sammenheng med både sosial kapital og prinsippet om at «rik gjør rikere». Dette siste kommer av at sosialiseringsbrukere fokuserer på kontakt med venner og bekjente både i sosiale medier og utenom i det virkelige liv (ibid:99) – og slik kan sosialiseringsaspektet speiles på tvers av arenaer når det gjelder denne brukergruppen. Sosial kapital har en rekke ulike definisjoner, men alle refererer i hovedsak til menneskelige forbindelser. Samlet sett kan man si at sosial kapital innebærer anerkjennelse og verdien av sosiale nettverk og hvilken rolle sosiale bånd spiller (Brandtzæg 2012a:16).
Nancy Baym skriver i boken «Personal connections in the digital age» at sosial kapital blant annet kan være et resultat av sosial støtte mellom personer på internett (2010:82). Her er det verdt å trekke inn Mark Granovetter(1973)[6] teori om mellommenneskelige sterke og svake bånd. Sosial kapital kan nemlig forstås som enten briding capital («overskridende sosiale bånd») – som gjelder mellom personer med svake bånd – eller bonding capital1 («sammenbindende sosiale bånd») som gjelder mellom personer med sterke bånd (Putnam 1995 i Baym 2010:82). Sosialiseringsbrukerne har dessuten mer bridging capital enn de andre brukertypene (Brandtzæg 2012a:98). Fremkomsten av nye medier tilbyr imidlertid en ny kontekst for både kommunikasjon og sosiale forhold på godt og vondt. Dette innebærer at nye medier både kan redusere, styrke eller transformere sosial kapital, skriver Brandtzæg (2012a:17).
Diskusjonsbrukere
Avanserte brukere
Passive brukere
Kikkere
Sporadiske brukere
Oppsummering
Fotnoter
1. Se mer om bridging og bonding capital i Robert Putnams bøker «Bowling Alone: America's Declining Social Capital» (1995) og «Bowling Alone: The Collapse and Revival of American Community» (2000).
Referanser
- ↑ 1,0 1,1 Statistisk Sentralbyrå (12.09.12): "IKT-bruk i husholdningene, 2. kvartal 2012". Tilgjengelig fra: http://ssb.no/ikthus/ (besøkt: 30.11.12).
- ↑ 2,0 2,1 Brandtzæg, P. B. (2012a): "Social implications of the Internet and social networking sites - a user typology approach". Doktorgradsavhandling. Humanistisk Fakultet: Universitet i Oslo.
- ↑ Brandtzæg, P. B. (2010): "Towards a unified Media-User Typology (MUT): A meta-analysis and review of the research literature in media-user typologies". I: Computers in Human Behavior 26(2010):940-956. Tilgjengelig fra: http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0747563210000245# (besøkt 03.12.12).
- ↑ Brandtzæg, P. B. (03.11.12): "Kvinner fører an". Aftenposen [online]. Tilgjengelig fra: http://www.aftenposten.no/meninger/kronikker/Kvinner-forer-an-7035624.html (besøkt 15.11.12).
- ↑ Brandtzæg, P. B. & J. Heim (2011): "A typology of social networking sites users". I: International Journal of Web Based Communities 7(1):28-51. Tilgjengelig fra: http://inderscience.metapress.com/content/5rj3253833638l2r/fulltext.pdf (besøkt 03.12.12).
- ↑ Granovetter, M. (1973): "The strength of weak ties". I: The American Journal of Sociology 78(6):1360-1380. Tilgjengelig fra: http://www.jstor.org/stable/10.2307/2776392 (besøkt 03.12.12).
</div></div></div></div></div></div></div> </div>