Hovedside
Innhold
- 1 Pedagogisk bruk av IKT i norsk høyere utdanning
Pedagogisk bruk av IKT i norsk høyere utdanning
Med pedagogisk bruk av IKT menes at informasjons- og kommunikasjonsteknologiske virkemidler tas i bruk for å styrke formidlingen i et fag det undervises i innen høyere utdanning. Tradisjonelt har dette vært knyttet til bruk av spesielt lagede lærebøker, kompendier, bruk av samlinger for studenten, eller til formidlingssituasjoner som involverer tavle, plansjer, diasframvising, overhead-prosjektorer og andre teknologier. Teknologiene studentene bruker for å tilegne seg informasjon på den ene siden og læreres bruk av teknologier for å styrke sin formidling på den andre siden danner en felles ramme rundt fenomenet. I økende grad er IKT forstått som bruk av digitale teknologier. Takket være de siste tiårs utvikling innen den teknologiske verden ført til at digitale verktøy ikke bare kan ta over svært mange av de funksjonene som er nevnt over, men også utviklet sitt virkeområde: til verktøy for seminarledelse og samarbeid mellom studenter, for veiledning av studenter og for evaluering av studentarbeider, for kvalitetsvurdering av undervisning og som adminstrasjonsverktøy for adminstrasjon av studier.
1. Pedagogikk og IKT i historisk lys
a) Muntlig og skriftlig teknologi
Biblioteket, forstått som samling av skrifter, er kjent helt fra de sumeriske statsdannelsene. Både kinesiske, persiske og egyptiske statsdannelser hadde skriftsamlinger, og den greske og romerske kulturen hadde bibliotek. Bibliotek ble i middelalderen knyttet til religiøse læresteder, og fylte etterhvert bygninger. På 1600-tallet ble bibliotek gradvis mer istand til å gi studenter innsyn og ble tatt i bruk for lesning av studenter.
samlingene
b) Undervisningsformer og utformingen av rom
Forelesningen Et berømt maleri fra Universitetet i Bologna viser Henricus Allemagna forelese fra et kateter, sittende og med en tilhørerskare på rader med benker. Studentene lytter, men enkelte studenter snakker sammen, noen synes å sove og andre er distraherte. Selve rommet for forelesningen har en arkitektur som gir taleren en opphøyet plass, med blikket rettet mot tilhørerne, som sitter slik at blikket rettes mot taleren, og med sittebenker og en plate å skrive på foran seg. Denne konfigurasjonen ble valgt for å øke sannsynligheten for at talen ble hørt, og at de som mestret skrivekunsten kunne ta notater for seinere bearbeiding. Dette er en konfigurasjon som har holdt seg gjennom århundrer i auditorier - steder hvor man lytter. Læresteder med mange og store auditorier er tilrettelagt for en formidlingsform der lærerens tale er viktig. Noen læresteder har valgt å legge mer vekt på grupperom og seminarrom som er optimalisert for samtaler og gruppeundervisning.
Teateret
Seminar
Veiledningen
c) Lærebøkene
2. Moderne IKT i pedagogikkens tjeneste i høyere utdanning
I norsk høyere utdanning kom datamaskiner inn parallelt med at PC-ene ble tatt i bruk i det øvrige samfunn. I forskningsmiljøer og tilhørende knyttet undervisningsmiljøer som hadde utvikling av datamaskiner og det nye faget "Informatikk" en selvsagt plass. I Norge var selvsagt pionerer som Kristen Nygård og --- ledende personer i å involvere studenter og brukere i utviklingen av det brukergrensesnitt man møtte og de oppgaver man ønsket å løse med "Elektronisk databehandling" - eller EDB som ble gjengs uttrykk på 1970-tallet.
Hvordan skal vi disponere dette? Her er noen forslag:
- Ulike teknologityper (PC, LMS, video, podcast, blogg, wiki, spill, simuleringer...)
- Ulike grader av fleksibilitet (nettstøtet undervisning, fjernundervisning på nett, rene nettstudier...)
- Bør vi ha inn våre "lysende eksempler" her eller ikke?
- Jeg er litt usikker på om Yngve/Susanne her ser for seg et avsnitt med bare eksempler. Jeg har mer tro på å inkluderer "lysende eksempler" i tekstene våre. Da setter vi nemlig eksemplene inn i en sammenheng. Kanskje vi skal gjøre begge deler? Men jeg kan altså ha misforstått hva Susanne/Yngve mener
3. Organisasjoner, institusjoner og initiativ for å fremme bruk av IKT for pedagogiske formål
- Norgesuniversitetet
- Nettverksuniversitetet
- UNINETT
- NFF
- UHR?
- Høgskolen Stord Haugesund?
- Høgskolen på Lillehammer?
- Høgskolen i Vestfold?
- HIST?
- TISIP?